Teknillinen korkeakoulu

Sähkö- ja tietoliikennetekniikan osasto

S-72.060 Signaalit & järjestelmät

Työ N

Esiselostus/Jälkiselostus

Ryhmä 123:

Tiina Teekkari EST 12345A

Teemu Teekkari TLT 56789B

Tuntiassistentti: A. S. Sari

Laboratoriotyöt tehty: 1.1.1999

Selostus laadittu: 1.1.19100

1	Tieteellisen dokumentin laatimisen perusasioita

Laboratoriotyöselostuskin kannattaa muotoilla oikein. Se paitsi helpottaa työtäsi, myös säästää tarkistajan vaivaa. Kun (tieteellisten) dokumenttien rakenne- ja muotoseikkojen perusasiat kerran oppii ja sisäistää, tulee laatineeksi jatkossakin fiksun oloisia julkaisuja.

Seuraavat perusasiat kannattaa painaa mieleen:

Taulukko otsikoidaan ja numeroidaan taulukon yläpuolelle, kuva kuvan alapuolelle.

Kaikki dokumenttiin upotetut kaavat, taulukot ja kuvat tulisi numeroida

Bittikarttamuotoinen (.png, .jpg, .gif) kuva soveltuu valokuvien esittämiseen, vektorimuotoinen (.fig, .eps, .ps, .pdf jne) kuvaajien ym. datan esittämiseen.

Liitteet tulevat julkaisun loppuun ja mikäli niitä on useita, nekin on hyvä numeroida.

Muista lähdeviitteet!

Usein on perusteltavaa käyttää ladonta- tai tekstinkäsittelyohjelmaa, joka tukee tyylien käyttöä. Tyylien avulla on helppo asetella dokumentteja, joissa on läpi dokumentin yhtenäiset otsikko- ja tekstikirjasimet yms. Tämä korostuu entisestään, kun dokumentin koko kasvaa.

Lyhyitä dokumentteja kirjoittaessa tekstinkäsittelyohjelman tyylien käyttö ei merkittävästi nopeuta työtä, mutta tällöinkin dokumentista on hyvä tehdä ulkoasultaan yhtenäinen.

2	Erityishuomioita koskien tätä kurssia

Seuraavassa muutamia vihjeitä erityisesti tämän kurssin selostusten tekoon:

Kerro selkeästi, mihin tehtävään olet vastaamassa, esimerkiksi:

7a:	Kuvan [x.yy] signaali on jaksollinen, perusjakso on 3,14 ms.

(mikäli mahdollista, noudata numeroinnissa työohjeen tehtävänumerointia)

Viittaa selkeästi, etenkin kuvien tapauksessa. Sisällytä selostukseen vain ne kuvat, joita tarvitset ellei työohjeessa ole erillistä palautuskäskyä.

Muista suureiden yksiköt!

Esitä tarvittaessa laskut, kaavat tms.

- kaavat siististi kaavaympäristöön ladottuina, eikä plaintext-hirvityksenä tyyliin:

(sin(x)/x)*sqrt(2)^5/(2*pi*f_resonanssi*(1/2)).

Mahdollinen komentojono/makro/lähdekoodi kannattaa erottaa selkeästi tekstistä, esimerkiksi käyttäen kirjoituskonekirjasinta:

truth.c:

#include <stdio.h>

int main (void) {

printf("42\n");

}

3	Esimerkkiselostus, pääotsikko

3.1 Pseudojaksollisten signaalien heuristinen analyysi sigma-delta -alassekoitusmenetelmällä kohinaisessa signaaliympäristössä

Käytetty mittauskytkentä on esitetty kuvassa 1.

OpenOffice näytti kelpuuttavan kuvan vektorimuodossa .emf -muotoisena, myös .eps-tuki (Encapsulated PostScript) löytyy yleisimmistä tekstinkäsittelyohjelmista, mm. OpenOfficesta ja Microsoft Wordista.

Kuva 1. Mittauskytkentä

Tehtävän 1 tulokset on esitetty taulukossa 1.

Taulukko 1. Taajuuskomponentit

Taajuus [Hz]	Tehotaso [dBm]
1800	-35
4500	-59

Kysytty näytepiste selviää liitteen 1 kuvasta (merkitty kuvaan) ja on kohdassa N=42.

3a.	6V * 7 = 42V

3b.	Mitatun näytejonon maksimiarvo on 3,3 V (liite 2).

3.2 Selkkarin mallipohjan toinen hölynpölyotsikko

Työn jälkimmäisessä osassa tutustuttiin....

Signaalit ja järjestelmät, esi/jälkiselostus, ryhmä N, työ X

2005-01-02T19:33:22